Mari+arbeidskrav+3.

**Arbeidskrav 3.**

Del 1: Drøfting av oppgave og forslag til egen oppgave, med utgansgpunkt i denne fra artikkelen fra [|"FORM"] 2002.
Mitt svar på oppgave 1, 1. prikk. Det var jo interessant at vi fikk en slik drøftingsoppgave nå, spesielt med tanke på artikkelen fra Aftenposten datert 14.3.2011 med tema ”Kunst gir bedre karakterer”, slik lyder ingressen: ” Elever som lærer om kunst og kultur, oppnår bedre resultater i alle fag”. Nå er britisk ekspert i Norge for å lære skolefolk om fordelene med kunstfag”. Bare en liten digresjon før jeg starter med drøftingen av ”oppgaven” fra FORM. Vi vet jo alle hvor viktige dette er, men når udir påkrever nasjonale tester, prøver og resultater f.o.m. 1. Trinn i basisfagene norsk, matte og engelsk, så er det lett å ikke ha så stor faglig fokus på kunst. Kunst er heller ikke så målbart som disse fagene, noe som tydeligvis prof. Ann Bamford ønsker å gjøre noe med. Men det som også er synd er at ordet kunstfag, skulle vært gjort mer allment. Den vanlige mann i gata syns kunst er vanskelig å forstå, og det er jo forståelig. Også er det en tanke at det å visualisere, altså å bruke kunsten i rett forstand både i matte, norsk og engelsk er jo kreativt, jeg kan jo bare nevne noen eksempler i fra Tjora sin ”mattemagi”, hvor han hele tiden bruker det visuelle språket for å forstå, se eksemplet om det gylne snitt s. 38 og det med å bygge bruer i spagetti s.86. Så kunst kan vel gi bedre karakterer? Dette var en en digresjon til arbeidskrav 3.

Arbeidskrav 3. Før jeg starter med denne, vil jeg får presentere min bakgrunnshistorie, for å referere til Bull-Hansen så påvirkes utviklingen min av ideer, tradisjoner og praksis. Jeg er utdannet faglærer fra Notodden, utdanningen het faglærer i forming/formgiving og jeg var ferdig i 1994. 1994 var det året ”reform 94” kom med brask og bram, det kunne oppleves som ”julekvelden på kjerringa”. Lektorene på Høyskolen svirret rundt i gangene og blafret med sine gevanter og lurte fælt på om de skulle få fullført sitt forskerprosjekt eller skulle de gjøre noe med denne reformen. Mange valgte det første, og de kunne fortsette sitt trygge arbeid uten å ane hva som egentlig var på vei til å skje. Forming var på vei til å utraderes og forsvinne. Slik føltes det i hvert fall, da jeg fikk min første lærerjobb ved Sentrum videregående skole. Jeg skulle jo gi dem svaret på reform 94. Vel uvitende om at jeg var et ”produkt” av M-74 og M-87 osv. Men da var det bare å støtte seg til de 3 kunstpedagogiske idèer, i følge faghistorikeren Arthur Efland, 1: Den vitenskapelige bevegelse i utdanning generelt,. 2: Den rekonstruktivistikse retning, som oppsto under depresjonen og 3: Den ekspressive retning, hvor man la vekt på den ekspressive retning. Jeg startet opp med å undervise på grunnkurs formgivingsfag, som skulle yrkesrettes, men samtidig være allmenndannende og kustnerisk, det var jo en utfordring i seg selv.

Jeg ”hoppet” av læreryrket noen år, og kom tilbake til reform 94. I 2007 ble det kunnskapsløftet. Jeg har videreutdannet meg og er hovedsakelig på medier og kommunikasjon i dag, en stor konkurrent til formgivingsfag. Medier og kommunikasjon er ett egen programfag, slik som musikk, dans og drama. Dette har dessverre ikke formgivingsfag klart, selv om yrkesfagdelen har blitt skilt ut. På landsbasis har de få søkere, og som vi alle vet så har i prinsippet alle søkerne krav på 1. eller 2. valget sitt og dette gjør at programfaget blir på lik linje med mote. En trend som fort kan bli satt ut av spill. Så for tiden er formgivingsfag den ”umoderne jakka” som ingen velger å bruke. Derfor gjør det meg trist å se at oppgaven jeg skal drøfte utifra et kunstpedagogisk syn, er utført av to forskjellige klasser. Medier og kommunikasjon skal jobbe med en oppgave/illustrasjon de i utgangspunktet ikke har utført selv. Jeg stiller meg egentlig spørsmål i hvor blir det av læringen? Jeg skal forklare nærmere. Som elev har jeg sitti å jobbet med en analytisk tegning, sikkert i flere timer. Denne skal jeg deretter gi i fra meg, slik at en annen medelev lærer seg flere digitale illutrasjonsteknikker utifra mitt arbeid. Hva var målet? For medier og kommunikasjon skulle de tilslutt designe et visittkort, men hva med VK2 tegning, form og farge? Jeg ville ikke gjort dette slik i dag, jeg kunne rett og slett ikke gjort dette pga målene. Jeg vill jo påstå at det ville vært mer læring hvis hver klasse kunne gjort og utført alle deler av oppgaven. Mål for vg2 visulle kunstfag er bla. Dette: bruke fotografi og informasjonsteknologi som utgangspunkt for registrering, idéskisser og biletnotat. Mål for Vg2 Medier og kommunikasjon, mediedesign og uttrykk er bla. Dette: bruke ulike teknikker i idéutvikling fra research til ferdig konsept, dokumentere prosessen med idéskisser og presentere konseptet for en oppdragsgiver. Kilde: udir.no

Når jeg ser nærmere etter så er oppgaven gjennomført I 2002 og det forklarer en del. Det var fortsatt reform 94, det var bare medier og kommunikasjon som hadde datamaskiner, stasjonære vel og merke, samt at det var antageligvis også faglærerne der som behersket aktuell programvare. Om faglærer hadde direkte I tankene de kunstpedagogiske ideene da dette prosjektet ble satt I gang, står det ikke noe om. Men det er klart at her er det benyttet tradisjonell “tegnelære”, som analytisk tegning og tradisjonell formlære som stilisering, oppløsning av form og tekstur. Hvor tilslutt det digitale verktøyet har gjort det "andre" på en raskere måte, I forhold til å gjøre det for hånd. Så jeg vil jo ikke si at det har så mye av den ekspressive retnigen av seg, men snarere innenfor den vitenskapleige bevegelse, hvor tegning skal “vinne ferdighet gjennom kopiering”. Dette fordi elevene som hadde jobbet med den analytiske delen, fikk ikke selv vært med på å utvikle den analytiske tegningen sin til et annet uttrykk, som var mer ekspressivt. Den mer ekspressive delen ble gjennomført av medier og kommunikasjon. Jeg ville jo gjort denne oppgaven “fra analytisk tegning til visittkort”, med en og samme gruppe. Og jobbet både med den vitenskapelige og den ekspressive retningen.

Mvh Mari G Lund

Lag et forslag til oppgave oppgave/undervisningsopplegg som inkluderer digital billedbehandlig.
Mitt forslag til oppgave/undervisningsopplegg: 

Hei folkens!

Vi er et bokforlag som skal illustrere en eventyrbok for barn mellom 8-10 år. Den nye eventyrboka skal hete ”eventyrmagi”, den skal visuelt bestå av småskumle monstre, rare dyr og hekser. Forlaget ønsker utradisjonelle og kreative illustrasjoner på dette. - Småskumle monstre - Rare dyr - he kser
 * De ønsker illustrasjoner på: **

Illustrasjonene må kunne stå til hverandre, så derfor er det fint om alle tar utgangspunkt i de samme teknikkene.

- Trykk med bruk av ulike teksturer - ”Fritegning” med tusj, hvordan tegne rare fugurer. Konturtegning.(tegneØyvind) - Collage -Frilegging, PhotoShop
 * Teknikk og kurs i: **

1. Idè: som viser inspirasjonsbilder, stemninger og finn ditt eventyr. Husk å oppgi eventyr og kilde til dette/forfatter. 2. Lage skisser, bakgrunner, figurer og stemninger som kan brukes videre og **”photoshoppes” ved bruk av lag, frilegging og elementer/farge.** 3. Jobbe med illustrasjonsteknikker 4. Finne en melodi, sang eller lyd som passer til eventyret. 5. Din Tekst og bilde skal tilslutt sys sammen i In-design, alt settes så til sammen i en bok. 6. Felles presentasjon: alle får hver sin bok. Bilde og lyd presenteres i auditoriet.
 * Prosess: **

- ide - utforming og design illustrasjonen - kreativitet - prosesslogg som viser skisser, inspirasjon, stemning ( moodboard) - helhet
 * Oppgaven vurderes etter: **

=Mål for perioden: =
 * bruke form og farger som virkemidler i egne produksjoner og vurdere virkemidlene.
 * bruke ulike teknikker i idéutvikling fra research til ferdig konsept, dokumentere prosessen med idéskisser og presentere konseptet for en oppdragsgiver.

Kunstpedagogisk idè som ligger til grunn er: Den ekspressive retning, hvor man legger vekt på selvuttrykk som en undervisningsmetode.
I forhold til den didaktiske relasjonsmodell, er den alltid i bruk i forhold til den jobben jeg skal gjøre, men det varierer alltid hvor mye ressurser man har i forhold til de ulike punktene i modellen. Modellen ser slik ut:

Alle faktorene har innflytelse på hverandre og det er umulig å se på hver faktor isolert. Undervisning er et dynamisk samspill mellom dem. Modellen peker på at en må se på undervisningsplanlegging som en helhet som innebærer at en må tenke gjennom flest mulige relasjoner samtidig. Det metodiske arbeidet:
 * Valg av lærestoff
 * Valg av arbeidsmetoder
 * Valg av utstyr
 * Organisering av grupper, tid og rom.
 * Valg av fokus for dokumentasjon
 * Økonomi